Vineri, 29 iunie 2012, în cadrul Programului "Lecturile verii" am organizat un flash-mob în grădina Publică Ştefan cel Mare, prin care noi bibliotecarii, am încercat să îndemnăm toţi copii în "Vacanţa cunoştinţelor" pentru a se împrieteni cu suratele noastre-Cărţile.Toţi au primit cite un steguleţ, un fluturaş şi o invitaţie-program la lecturile verii. După care am mers în parcul cu jucarii şi am prins o mulţime de copilaşi jucăuşi care i-am sustras de la joacă puţin şi am încercat să-i intrigăm cu programul nostru.
vineri, 29 iunie 2012
joi, 28 iunie 2012
Lecturile Verii la foişor
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjMjGKD2GX2pY4FFRasi9FBZNmxfKNuXaHn5hSEgSUn2jVSRUr7lXNpbS5ClKc_641Savyzb4-xGzO42TqT48CgmSy_kAwB8uWLtEHo9sEvHoxtASlvywz2vXEeBElzEATg8PAWrxnq9dI/s200/Untitled.jpg)
A avut loc şi o prezentare de carte pentru copii Enciclopedia P. Guitz, care au răsfoit-o cu mare interes şi entuziasm, desigur fiind o carte cu ilustraţii şi desene, aceasta este mierea dulce pentru copii. La foişor s-au apropiat şi maturii care se arătau interesaţi de expoziţie, cît şi să găsească o carte bună pentru odraslele lor. A fost o zi destul de interesantă şi însorită, însoţită de un aer fresh de vară, care a adunat în parc un pumn de copii şi de oameni dornici de natură.
miercuri, 27 iunie 2012
Inaugurarea clubului "Micul meşter" la lecturile verii
Pe data de 21 iunie, Biblioteca Onisifor Ghibu în
pateneriat cu Biblioteca Alba Iulia,
în parcul Grădina publică Ştefan Cel Mare, a avut loc inaugurarea clubului Micul meşter la lecturile verii, ghidat de către Filipescu Olga (specialist în origami),
Leşan Ana (bibliotecar) şi Stavciuc Lilia(bibliotecar).
Astfel foişorul a
fost decorat cu baloane, expoziţie de carte pentru copii:enciclopedii, poveşti,
dicţionare ce a încîntat inima micului cititor. Iar, surpriza pentru copii a
fost o activitate artistică, de a realiza flori
de lotuşi, astfel copii s-au adunat la masă şi cu mare atenţie ascultau Povestea Florii de lotus, micuţii erau
cuprinşi în cele trei principii universale Adevăr-Compasiune
–Toleranţă, fiindcă floarea de lotus
simbolizează puritatea şi liniştea sufletească, aşa precum un copil
inocent şi pur. În această zi, foişorul nu a fost vizitat doar de către micuţi,
cît şi de maturi ce erau foarte curioşi, îndeosebi atenţia lor s-a focalizat la
expoziţia de carte şi la mîinile unor copii adunaţi, care lucrau artistic,
realizînd origami.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjbxVqgPpELaov4n-H8bB4mZJN6dRhgC3cHbgXp0t5194IsVRYfqd0l4JDetLL1yU6AHeqKBciMvYl_BpYHofZEZHM8JOPRjQV3H4Z2hIW_YHma2MFRD9ViH0HvlgvU5nDnkX1iuhMTu4k/s320/DSCF3755.jpg)
vineri, 22 iunie 2012
Lansare de carte ,,Брилиантовые сияния Израиля’’ de Doru Ciucescu
Miercuri, 20 iunie 2012, la Filiala Onisifor Ghibu
a avut loc lansarea de carte ,,Брилиантовые
сияния Израиля’’ semnată de Doru Ciucescu. La eveniment a fost prezentă lumea literară
bună, inteligentă, printre care: Mihai Cimpoi – critic, istoric literar,
eminescolog, filozof al culturii; Vlad
Pohilă – publicist, traducător, redactor de carte; Andrei Burac – prozator, poet, dramaturg,
publicist; Gheorghe Cutasevici – scriitor,
poet; Pavel Balmuş – critic şi
istoric literar; Raisa Gane – doctor în filologie ;
Vasile Bahnaru – lingvist, publicist,
editor ; Ana Rapcea – poetă; Dumitru Crudu – poet, eseist, dramaturg şi prozator ; Sandu-Aristin Cupcea –
,,omul-spectacol’’, actor ; jurnalistul Roibu Nicolae ; Andrei Viziru – redacto-şef al emisiunii
Convorbiri literare ; Maria Pilchin
(Rotaru) critic literar ş.a.
Volumul ,,Брилиантовые сияния Израиля’’ reprezintă
traducerea în limba rusă a cărţii ,,Străluciri diamantine în Israel’’. Astfel,
a avut loc un dublu debut, cea a scriitorului Doru Ciucescu, fiind prima carte
tradusă în limba rusă, şi a traducătorului-debutant Ivan Pilchin, de aici
pornind cariera sa de traducător, susţinut de Institutul Cultural Român, unde a
câştigat o bursă în anul 2011.
Scriitorul Doru Ciucescu s-a născut la 30 aprilie
1964 în Bacău. Dumnealui este profesor la Universitatea ,,Vasile Alecsandri’’ din
Bacău şi membru al Uniunii Scriitorilor din România. În calitate de pedagog a
lucrat în Alger şi Maroc şi a susţinut cursuri în Germania, Italia şi
Franţa. Doru Ciucescu a scris 19 cărţi
cu caracter pedagogic. De asemenea, a mai scris un roman:
“Gulagul din umbra palmierilor”.
Ivan
Pilchin s-a
născut în anul 1983 şi este magistru în filologia germană, lector la Catedra de
Literatură Universală de la Universitatea de Stat din Republica Moldova. Ivan
Pilchin este autorul a peste 20 de articole privitoare la istoria şi teoria
literaturii universale, coordonatorul manualului de Literatură universală
pentru clasa a 10 (Chişinău, Lumina, 2011), laureatul Festivalului european de
limbă rusă (locul II), Sankt Petersburg (Rusia) 2009.
În ceea ce priveşte preistoria
cărţii, volumul reprezintă o culegere de notiţe făcute în urma unei călătorii
în anul 2007, în Israel, de Sărbătoarea Paştelui. La început, însemnările au
fost publicate în ziarul de Bacău, după care au fost unite în culegerea dată.
Conţinutul cărţii cuprinde nu doar observaţii, dar şi date din diferite domenii
(religie, istorie, geografie). De asemena, cartea nu propune probleme în
limbaj, fiind unul accesibil.
Academicianul Mihai
Cimpoi a văzut mai multe semnificaţii ale evenimentului. În primul rând, că
se consolidează relaţiile noastre culturale cu Bacăul, iar în al doilea rând,
promovarea cărţii româneşti în spaţiul
rusesc. ,,Noi am neglijat de la 1989 spaţiul cultural rusesc şi am uitat că trebuie
să promovăm valorile noastre şi în acest spaţiu’’, a subliniat Mihai Cimpoi. Astfel
că este îmbucurător faptul că se afirmă şi un traducător
De asemenea, a apreciat darul de povestitor
al autorului specific moldovenilor, care se întâlneşte din vechime.
Vasile Bahnaru,
directorul
Institutului de Filologie al AŞM, doctor habilitat în filologie, a vorbit
despre literatura română în spaţiul rusesc, susţinând că ,,s-a creat o gaşcă în
sensul peiorativ care promovează lucrurile cele mai proaste din literatura
română în cercurile ruseşti, prezentându-le ca ultimul răcnet al Carpaţilor’’. Astfel
că ,,e îmbucurător că Ivan Pilchin nu se înscrie în lista denigratorilor şi
merge pe traducerea a valorilor adevărate, într-o limbă de care ne leagă
istoria’’, a concluzionat Vasile Bahnaru.
Vlad
Pohilă, de asemenea, a salutat traducere cărţii, accentuând că ,,ruşii nu au nici o
impresie despre literatura basarabeană actuală, astfel că apariţia editorială
este foarte plăcută’’.
Spre final, a luat cuvântul şi autorul volumului, care
a spus că ,,la Chişinău se simte ,,foarte’’ acasă’’, ajungând, astfel, să fie
mai cunoscut la Chişinău decât în România. Scriitorul, speră că această
întâlnire să fie generatoare pe viitor şi de alte proiecte, întâlniri.
miercuri, 20 iunie 2012
Lansarea albumului “Omagiu Eroilor Războiului de pe Nistru 1992-2012″ de George Afroni (FOTO, VIDEO)
“De eu vă întreb,
fraţilor care sunteţi moldoveni,
din această Basarabie, să
trăim pe celălalt mal al Nistrului?
Noi rămânem ca şoarecele în
gura motanului?
Dar să ştiţi că, de ne veţi
uita, noi vom săpa malul Nistrului
şi vom îndrepta apa dincolo
de pămîntul nostrum, căci mai
bine să-şi schimbe râul malul, decât să
ramânem noi
despărţiţi unii de alţii!” (Toma Jalbă)
Pentru mai multe informaţii accesaţi:
luni, 11 iunie 2012
Lansarea cărţii Facultatea de fluturi de Ion STOICA
Joi, 21 iunie, 2012, ora 15.00 la Filiala Onisifor Ghibu va avea loc Lansarea de
carte Facultatea de fluturi de Ion
STOICA (Cluj-Napoca, Ed. Dacia XXI, 2011).
Ion Stoica (14 ianuarie 1936, Amărăştii de Sus,
judeţul Dolj) este un poet şi bibliolog. Este fiul Elisabetei (născută
Pârjolescu) şi al lui Mihail Stoica, preot. Face şcoala primară în comuna
natală, apoi Liceul „Carol I" din Craiova (1946-1949) şi liceul din Caracal,
încheiat în 1953. Urmează cursurile Facultăţii de Filologie la Universitatea
din Bucureşti, secţia biblioteconomie, absolvită în 1957.
Lucrează la
Biblioteca Regională Bucureşti (1957-1960), apoi ca profesor în judeţul
Teleorman (1960-1964), şef de serviciu la Biblioteca Centrală Universitară din
Bucureşti, unde va deveni director adjunct (1969), director (1983) şi director
general. În 1977 îşi susţine doctoratul în filologie, iar din 1990 este cadru
didactic la Departamentul de bibliologie şi ştiinţa informării la Facultatea de
Litere din Bucureşti, unde în 1998 e numit profesor.
Debutează în 1971,
cu un articol la „Revista de istorie şi teorie literară" şi cu versuri la
„România literară", iar în volum în 1967 cu o biobibliografie a lui Tudor
Vianu (redactată în colaborare cu H. Zalis) şi în 1981 cu plachetaCasa de
vânt. Mai colaborează
la „Contemporanul", „Luceafărul", „Tomis", „Steaua",
„Astra", „Vatra", „Revue roumaine" etc., precum şi la „Le
Journal des poetes", „Poetry Canada Review" etc. I s-au acordat Les
Palmes Academiques din partea Republicii Franceze (1988) şi Ordinul Serviciul
Credincios în rang de Cavaler (2001).
Cititorul din acest spaţiu cultural românesc este
surprins nu numai de policromia apariţiilor editoriale, dar şi de debitul
cărţilor care vin, ca o avalanşă (tot spre cititorul fidel!), adesea noi fiind
prinşi şi de fluxul volumelor, de ceea ce autorii deveniţi deja cunoscuţi
(sic!) sau consacraţi adaugă creaţiei lor şi cuprinsul volumelor care îşi fac
intrarea în literatură şi oferindu-le posibilitatea, frumoasa posibilitate, de
a privi fenomenele de interferenţă ale unei aceleiaşi culturi.
Scriitorul bucureştian Ion Stoica este omul de
studiu, de erudiţie chiar, care oferă lectorului ahtiat de novizitate prozoică
un nou roman întitulat enigmatic – Facultatea de fluturi (Cluj-Napoca,
Ed. Dacia XXI, 2011). De menţionat că autorul stăruie să impresioneze printr-o
vie sensibilitate şi forţă de a epata cuvintele, expresiile, sintagmele în
tonalitatea lor vitală. Surprinzător, însă scriitorul depăşeşte problema unică
a confesării care impusese generaţiei sale o modalitate aparte. Faptul că scrie
bine, trimite febril, cititorul nostru, la tipar, iar tot ce le poate spune
(cititorilor!) sunt adunate în astfel de volume dintre care totdeauna ultimul
depăşeşte în dimensiuni pe cel dinainte, iar esenţa actului scriitoricesc nu
poate fi despărţită, psihologic vorbind, de chiar resorturile declanşatoare ale
acestui act. Fiindcă romanul Ion Stoica tocmai de aici izbucneşte, din
propensiunea întregii lui fiinţe sufleteşti către confesiune…
ANUNŢ! Lansarea cărţii "Străluciri diamantine în Israel" de Doru Ciucescu
Ivan
Pilchin, lector la Catedra
de literatură universală din cadrul Universităţii de Stat a Moldovei,
traducător, stagiar în 2010 al programului pentru traducători al Institutului
Cultural Român din Bucureşti, va lansa cartea "Бриллиантовые сияния Израиля" (Editura Gunivas, Chişinău,
2012), o traducere în limba rusă a jurnalului de călătorie "Străluciri diamantine în Israel"
(Editura Didactică şi Pedagogică. R.A., Bucureşti, 2008), care are ca autor pe
scriitorul şi profesorul universitar băcăuan Doru Ciucescu. Lansarea va avea
loc miercuri, 20 iunie 2012, ora 12.00, la sediul Bibliotecii "Onisifor Ghibu" din
Chişinău.
![](file:///C:/DOCUME~1/CATALO~1/LOCALS~1/Temp/msohtml1/01/clip_image002.jpg)
Doru Ciucescu s-a născut
la 30 aprilie 1946 la Bacău. Este profesor universitar la Universitatea din
Bacău. Ca rezultat al unei îndelungate activităţi didactice şi de cercetare a
publicat 15 cărţi cu ISBN dintre care 13 de specialitate (management educaţional,
didactică etc.) şi peste 150 de lucrări ştiinţifice în ţară şi străinătate. A
acordat asistenţă didactică în Algeria (1982-1985) şi Maroc (1994-1997;
1998-2000). Cea mai recentă carte "De ce fugi, tu, tinere?" este o
"miscellanea" de articole publicate în "Ziarul de Bacău" şi
revistele "Ateneu" şi "Plumb", referitoare la învăţământ şi
la alte probleme acute ale societăţii româneşti "postdecembriste"
intrată în vâltoarea globalizării şi aderării la Uniunea Europeană.
marți, 5 iunie 2012
Ungheraşul Pauza de râs inaugurat de scriitorul Efim Tarlapan la 1 iunie, 2012 la Filiala O. Ghibu
***
Chiar şi păduchele, oricât e de păduche, nu
trăieşte pe spatele propriului său popor.
***
Cunosc un hoţ de icoane, care, noaptea le fură,
iar ziua se roagă la ele să nu fie prins.
***
S-a căsătorit peste hotare. Avea patrie-mamă. Acum
are patrie-soacră.
***
Amir ramul, dar mai mult rădăcina: ea nu devine
niciodată…coadă de topor.
***
Şi românul numără bobocii toamna. De obicei, când
aceştia îşi iau zborul spre alte ţări.
Tarlapan, Efim. Pauza de
râs…ghicitori, poezii, ironii / Efim Tarlapan. – S.l. : Ed. Labirint, 2011. – 32p.
Născut în anul 1944, în satul Măgurele, judeţul Bălţi (azi raionul Ungheni,
Republica Moldova). Scriitor satiric şi de literatură pentru copii. Deţinător a
peste 50 de menţiuni şi premii literare, al titlului „Maestru al literaturii”
şi al Ordinului de Onoare.
Sus televizorul!
Sus calculatorul!
Dar nu mai sus decât Măria Sa CARTEA!
E. Tarlapan
Tarlapan, Efim. Ghici unde era dus tatăl iezilor din povestea „Capra cu trei iezi”? / Efim Tarlapan. – S.l. : Ed. StadiForm, 2005. – 32p.
PROVERBE
A învăţa înseamnă a munci.
Ai carte, ai parte; n-ai carte, n-ai
parte.
Cine ştie carte, are patru ochi.
Cine învaţă la tinereţe, se odihneşte la
bătrâneţe.
Degeaba ai trăit, dacă nimic n-ai citit.
Învaţă de mititel, că ţi-a fi mai uşurel.
Nu e învăţat cel ce citeşte, ci cel ce ştie ce citeşte.
Banii nu aduc învăţătură, ci învăţătura aduce banii.
Tarlapan, Efim. Cu muza
altora în braţe…(o antologie a parodiei româneşti de pretutindeni) / Efim Tarlapan. – S.l. :
Ed. StadiForm, 2008. – 157p.
Ignorată total de presa literară „centrală”, uitată de critică (sora ei
geamănă!), practicată, îndeosebi, de veleitari şi nechemaţi, PARODIA ROMÂNEASCĂ
dăinuie în timp prin excelentele realizări ale unui trecut îndepărtat sau mai
puţin îndepărtat…
Antologia de faţă (premieră în domeniu!) are menirea nu doar să
„depoziteze” între două coperte aceste strălucite realizări, ci şi să pună la
îndemâna consumatorului de literatură satirico-umoristică mostre parodice,
generatoare de savuroasa lectură, iar pentru creatori, pilde vrednice de urmat.
Tarlapan, Efim. Cu mâţa-n carte…. / Efim Tarlapan. – S.l. : Ed. StadiForm, 2009. – 175p.
Tarlapan, Efim. Cu mâţa-n carte…. / Efim Tarlapan. – S.l. : Ed. StadiForm, 2009. – 175p.
Parodia este un alt fel de critică literară. Ea operează cu râsul, cu de
râderea…. Ţinta ei este, modul de a gândi al creatorului, maniera, stilul lui.
Iar stilul este omul, zice francezul. Critica literară e sortită să nu aibă
cerc larg de cititori. Parodia, mască râzândă pe feţe literare serioase, poate
să adune mii de admiratori pe stadioane, milioane de spectatori în faţa micilor
ecrane şi tirajări de sute de mii de exemplare. Au demostrat-o şi o
demonstrează cu prisosinţă parodiştii ruşi. Antologia de faţă constituie o
tentativă de a transforma conul de umbră în con de lumină….
Tarlapan, Efim. A doua pauză
de râs…: (ghicitori, poezioare vesele, fabule) / Efim Tarlapan. – Ch. : Ed. Labirint-Cutasevici,
2011. – 32p.
Ghicitoare
Poate fi o constatare De departe – artă rară,
Cu un gând isteţ ascuns, De aproape – apă chioară.
Poate fi şi-o întrebare, (curcubeul)
Care-aşteaptă un răspuns.
(definiţie)
„Fără satirele, parodiile, epigramele şi aforismele lui Efim Tarlapan şi
fără antologiile în domeniu publicate de domnia sa pe parcursul anilor,
literatura satirico-umoristică română de azi nu poate fi imaginată în
totalitatea reprezentanţilor ei valoroşi.”
Ion Ciocanu
luni, 4 iunie 2012
Poeme purtate în suflet
Pe data de 31 mai, în incinta bibliotecii Onisifor Ghibu, a avut loc lansarea volumului
de poezii „Mi-s” (editura Gunivas,
Chişinău 2012) de Radmila Popovici-Paraschiv, deosebită poetă ce s-a manifestat
din copilărie printr-o voce frumoasă, şi bineînţeles cu un simţ
artistic-literar. Astfel,în această seară, publicul a fost cuprins de
flacăra arzătoare a figurilor de stil, a
expresiilor artistice, ce au susţinut starea emotivă a poetei. Invitaţii din această seară au fost: Mircea V. Cicobanu(critic literar); Nina
Corcinschi(cercetător literar),Aliona Grati(cercetător literar), Dumitru Crudu
(poet şi dramaturg), poetul
Grigore Chiperi(poet, publicist).Fiecare au apreciat volumul de poezii, dar şi vocaţia
poetei care şi-a găsit celulele aparte, analizând şi construind propriul
univers poetic.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgQKGTB6bojq2BgUhYWouw0k8UOZzKTRwg0gT-ItTQoKZqYKygi2rFSHe_FVUszjsAqgcJYJGwX6cLqLaJ1JwUxKM_RDszuIdsLUwsWawaBhxRejxDKs7hbUJM76AGDYNvC6buaHaqM_OI/s320/_DSC8036.jpg)
În acest volum de
poezii, inima se priveşte în oglindă cu acele dureri şi suferinţe, însă orice
conştient poate da o viaţă nouă.
Însă, cu părere
de rău nu toţi pot aprecia sau înţelege profund o creaţie femenină, fiindcă un
bărbat nu poate privi şi simţi sentimentele feerice ale unei femei ca Radmila,
astfel Mircea Ciobanu, prezent şi invitatul din această seară, a încercat să
laude autoarea cu note mai puţin sonore: „Radmila este un om serios, are o
meserie extraordinară, de a face text pentru muzică. Este o poetă prin
insistenţă,chiar dacă nu am fost de acord cu lansarea acestui volum, oricum
felicitări. ”
Însă atmosfera
din acestă seară s-a mai încins şi datorită
moderatorului manifestării Vitalie Răileanu,critic literar, care a
susţinut starea emotivă a autoarei şi care a apreciat acest volum cu cele mai
înalte calificative, iar publicul, prin radierea de zîmbete şi aplauze a trăit
aceleaşi emoţii ca şi autoarea.
Volumul Mi-s, un debut cu un număr impunător
de poeme, te încadrează imediat pe traseul simbolic al iniţierii personale, cât
şi pe cel al muzicii. Florea Andrei student la Academia de Muzică, a cântat
versurile poeziei “Numărătoarea” pe note muzicale, însoţit de o domnişoară
frumoasă Ana Maria Lupu ce a acompaniat la pian, au înfierbântat seara
şi au adeverit măiestria creaţiei artistice a poetei.
Astfel, Radmila
Popovici, nu a lansat acest volum din interese, ci pentru a etala importanţa
unei femei poete, de a spune tuturor bărbaţilor cât suntem noi de fragile şi
câte găuri negre sunt în sufletele
noastre, ce aşteaptă cea mai fină
şi gingaşă mîngâiere.
duminică, 3 iunie 2012
Sărbătoarea copilărie la Biblioteca Publică ,,Onisifor Ghibu’’
Copilărie, copilărie – dulce melodie... Copilăria este un
tărâm magic, o lume fermecată, dulce, lină şi duioasă.
Cu zâmbete, poezii, cântece, lecturi incitante, glume şi,
desigur, cireşe! a fost întâmpinată Ziua Interanţională a Copilului la
Biblioteca Publică Onisifor Ghibu,
vineri 1 iunie 2012. În această atmosferă caldă şi primitoare au fost prezenţi
elevii Gimnaziului din satul Şerpeni (r-nul Anenii-Noi), elevii liceului I.L.Caragiale din Chişinău, învăţăceii Centrului Educaţiei Estetice Lăstărel, precum şi bravele
învăţătoare ale acestor minunaţi elevi. Personalităţi marcante din lumea
literară au venit cu oferte incitante de carte pentru aceşti copii receptivi,
dintre care: Haralambie Moraru –
prozator, publicist; Gheorghe Cutasevici
– poet şi editor; Efim Tarlapan –
poet satiric, memorialist, traducător; Boris
Schiţco – poet, textier.
Cuvântul de salut a fost rostit de către directorul
Bibliotecii Publice Onisifor Ghibu Vitalie
Răileanu, care a fost în acelaşi timp şi moderatorul manifestării. Sărbătoarea Copilăriei a fost deschisă
de un mic concert muzical prezentat de elevii Centrului Educaţiei Estetice
,,Lăstărel’’. Au evoluat Gherus Alexei
(conducător Tatiana Şeremet), Golubenco
Cristina (conducător Tatiana Savosina), Curaşova Cristina (consucător Tatiana Savosina), Covtiuh Ana (conducător Larisa Caraman)
– soliştii cercului ,,pian’’, de asemenea Strelnicov
Egor (conducător Lidia Usaciova) –
solistul ansamblului de acordeonişti ,,Împreună’’.
![]() |
Strelnicov Egor - solistul ansamblului de acordeonişti ,,Împreună'' |
Iar micuţii Chiriac
Corina, Mastac Maria, Vescu Maxim, Porcaru Inga şi conducătorul lor – Mariana Grati de la liceul I.L.Caragiale
au venit cu un mic recital de poezie. Copii au luat anterior locul 1 şi 2 la
concursul-recital Valeriu Cupcea.
În cadrul sărbătorii a fost inaugurat Ungheraşul ,,Pauza
de râs’’ al Bibliotecii Publice Onisifor
Ghibu de către poetul satiric Efim Tarlapan, care a venit cu o porţie de
zâmbete. Volumele care au făcut cinste acestui Ungheraş au fost: Pauza de râs (Ch.: Labirint, 2011), A doua
pauză de râs… (Ch.: Labirint, 2011), Cu
muza altora în braţe… (S.l.: StafiForm, 2008), Unde era dus tatăl iezilor din povestea ,,Capra şi 3 iezi?’’ (S.l.:
StadiForm, 2008), Cantina săracilor cu
duhul (S.l.: StadiForm, 2008), Câte-o
poantă de căciulă … (S.l.: StadiForm, 2007), Cu mâţa-n carte… (S.l.: StadiForm, 2009) semnate de scriitorul Efim Tarlapan.
![]() |
Poetul satiric, memorialistul şi traducătorul Efim Tarlapan |
Din partea Bibliotecii Publice Onisifor Ghibu copiilor li s-au oferit cărţi şi reviste. De
asemenea, o donaţie de carte incluzând 108 volume a fost oferită bibliotecii
gimnaziale din satul Şerpeni (Anenii Noi).
La finalul serbării copii s-au pozat cu scriitorii
îndrăgiţi şi, desigur, s-au făcut fotografii de grup în amintirea acestei zi
luminoase care va ramâne în inima fiecăruia.
Închei acest articol cu un îndemn din partea
scriitorului Efim Tarlapan: ,,Sus televizorul! Sus calculatorul! Dar mai presus
de toate – cartea!’’. Şi nu uitaţi: o carte bună
se citeşte oriunde.
![]() |
Poză de grup |
Abonați-vă la:
Postări (Atom)